„Ivánkaszentgyörgy” változatai közötti eltérés
[ellenőrzött változat] | [ellenőrzött változat] |
Tartalom törölve Tartalom hozzáadva
3 forrás archiválása és 0 megjelölése halott linkként.) #IABot (v2.0.1 |
apró |
||
42. sor:
== Fekvése ==
[[Vukovár]]tól légvonalban 25, közúton 31 km-re nyugatra, [[Vinkovce|Vinkovcétől]] 9 km-re nyugatra, a Nyugat-[[Szerémség]]ben, a
== Története ==
A régészeti leletek tanúsága szerint a település területe az [[őskor]]tól fogva folyamatosan lakott. A falutól 4,5 km-re délkeletre, a Bosut-folyó felett elterülő enyhén hullámos területen, a „Dren” nevű lelőhelyen 2014-ben a Vinkovcei Múzeum munkatársai terepbejárást végeztek, melynek során mintegy ezer
A környezetéből kiemelkedő „Križin stan” lelőhelyen a terepbejárás az [[újkőkorszak|újkőkori]] [[Sopot-Bicske kultúra|Sopot kultúra]] településének maradványait, nagy mennyiségű használati tárgy darabjait, finom és durvább megmunkálású kerámiákat, hálónehezékeket, takácsműhelyben használt csévéket, kőszerszámokat és fegyvereket találtak. Ritka leletként egy spondylus kagylóból készített medál is előkerült. A falutól 2 km-re keletre a Borinac déli lejtőin ugyancsak sok kora vaskori és középkori kerámiatöredék került elő. Ennek a helynek a közelében a Borinačka utcában egy enyhe magaslaton található
Ókori leletek kerültek elő a falutól északra
[[II. András magyar király|II. András]] egy [[1209]]-es oklevelében, hatalmas birtokokat adományozott a [[Máltai lovagrend|johannitáknak]] ezen a vidéken, mely adományt [[IV. Béla magyar király|IV. Béla]] egy [[1238]]-as oklevelével megerősített. A johanniták ezen birtokait Horvátinak és Nagyfalunak nevezték. Horvátit a mai Stari Mikanovcival azonosítják, Nagyfalu helye azonban máig vitatott. A neves horvát történész Josip Bösendorfer felvetette, hogy Nagyfalu a leletek gazdagsága és az írásos források alapján a mai Ivankovóval lehet azonos.
Az Ivánkaszentgyörgy név az [[1332]] és [[1337]] között kelt [[pápai tizedjegyzék]]ben tűnik fel ''„Iwanka Zegurke”, „Iwankagurge”, „Iwanka zegurge”'' alakban, de a ''„Bonakazengurge”'' és a ''„S. Georgius”'' nevek is rá vonatkoznak. Nevét Szent György vértanú tiszteletére szentelt templomáról kapta. [[1389]]-ben ''„Iwankasentgeurg”'', [[1394]]-ben ''„Iwankazenthgewr”'', [[1399]]-ben ''„Iwankazenthgyurgh”'', [[1440]]-ben és [[1453]]-ban ''„Iwankazenth Gewrgh”'' néven említik a korabeli oklevelek. [[1488]]-ban már mezőváros (oppidum).
Várkastélyát 1453-ban említik először castellumként ''„Iwanka Zenth Gewrg”'' néven, melyre vámjával együtt Kórógyi János macsói bán tartotta jogát. [[1455]]-ben másik fele Bothos András lányainak Annának és Margitnak a birtoka. [[1472]]-ben Kórógyi János fiának Gáspárnak halálakor a királyé lett és [[I. Mátyás magyar király|Mátyás király]] monoszlói Csupor Miklósnak adta. Az ő halála után [[1474]]-ben Dabasi Péter és testvérei kapták, majd
A település [[1536]] körül került török kézre és 150 évi török uralom után [[1687]]-ben szabadult fel. Amikor Katzianer császári tábornagy 1537-ben rövid időre felszabadította Ivánkaszentgyörgyöt, a várat nem sikerült elfoglalnia. A várból érkező török tüzérségi tűz csaknem megsemmisítette haderőit. A 16. század második felében Ivánkaszentgyörgy a Szerémi szandzsák egyik náhije székhelye lett.
61. sor:
Bakics Péter diakovári püspök egy [[1702]]-es okleveléből kiderül, hogy vidéke ekkor már a püspökséghez tartozott, de már [[1700]] körül megkezdődött az új lakosság tervszerű betelepítése, akik Boszniából, Kordunból és Likából érkezett katolikus menekültek voltak.
[[1745]]-től megkezdődött a [[katonai határőrvidék]] szervezése. [[1753]]-ban a település a Bródi határőrezred igazgatása alá került. [[1800]] körül az addigi faházak helyett a katonai parancsnokság engedélyével téglából épült házak épültek. Az itteni határőrök a [[Habsburg Birodalom]] minden csataterén harcoltak. 1878-ban megépült a
A
1991-ben lakosságának 98%-a horvát nemzetiségű volt. [[1991]]-től a független
== Népessége ==
81 ⟶ 82 sor:
== Nevezetességei ==
*[[Keresztelő János|Keresztelő Szent János]] tiszteletére szentelt római katolikus temploma középkori eredetű. Egyhajós
*A középkori vár csekély maradványai a falu déli részén, a Grac utcában találhatók. Első írásos említése 1453-ban történt, tehát nem sokkal azelőtt épülhetett. A négyszög alaprajzú síkvidéki várak közé tartozott. A 15. század végén a [[reneszánsz]] átépítés során az ágyútűz elleni védelem miatt négyszögletes ágyútornyokkal erősítették meg. A műholdas képek az erőd négyzet alaprajzát mutatják, melynek mérete mintegy 50-szer 50 méter. Az is látható, hogy két koncentrikus, vízzel megtöltött várárok vette körül. Sajnos nincs adatunk arról, miből épült, csak feltételezhető, hogy fából és földből készült. Régészeti kutatását és állagmegóvási munkálatait a
== Kultúra ==
*KUD „Ivan Goran Kovačić” kulturális és művészeti egyesület. Az egyesületet 1963-ban helyi fiatalok egy csoportja az „August Cesarec” Általános Iskola tanáraival együttműködésben alapította azzal a céllal, hogy ápolja és megőrizze a tradicionális kultúrát és a folklórt, ezzel egyidejűleg gazdagítsa az iskolán kívüli tevékenységek kínálatát. Az egyesület tagjai sikerrel
*KUD „Seljačka sloga” kulturális és művészeti egyesület. 1936-ban alapították.
93 ⟶ 94 sor:
== Oktatás ==
*Az első helyi iskola [[1764]]-ben kezdte meg működését, első tanítója Josephus Molyi (Josip Molyi) volt. Szolgálata alatt 31 diák tanult az iskolában, a tanító pedig németül tanította őket. A legnagyobb probléma az iskola épületével volt, az órákat ugyanis egy régi, leromlott magánházban tartották. Később helyiek vették át a tanári pozíciókat, közülük is említésre méltó Nikola Iščić, aki 1787-ig szolgált első helyi tanárként. Ezen év után az iskolát bezárták, és az iskola 42 évig nem működött. Az iskola újbóli megnyitásának előkészítése csak 1825-ben indult meg. Az új iskolát végül 1830. november 1-jén
*„Radosno djetinjstvo” óvoda
|