Dotkomlufi
A dotkomlufi[1] a kizárólag az interneten zajló üzletágban ismert fogalom, az ilyen üzleti lehetőségek „kipukkanására” utal. Az angol dotcom kifejezés az internetes üzleti oldalak .com végződésére utal.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/84/Nasdaq_Composite_dot-com_bubble.svg/300px-Nasdaq_Composite_dot-com_bubble.svg.png)
Ez egy tőzsdei buborék volt, amelyet az internethez kapcsolódó vállalatok túlzott spekulációja okozott az 1990-es évek végén, az internet használatának és elfogadásának hatalmas növekedésének időszakában[2][3]
1995. és a 2000. márciusi csúcspontja között a Nasdaq Composite tőzsdeindex 400%-kal emelkedett, hogy aztán 2002 októberére 78%-kal csökkenjen a csúcshoz képest, feladva a buborék alatt elért összes nyereségét. A dot-com összeomlás során számos online vásárló cég, mint például a Pets.com, a Webvan és a Boo.com, valamint számos kommunikációs cég, mint például a Worldcom, a NorthPoint Communications és a Global Crossing csődbe ment és bezárt.[4][5] Néhány túlélő cég, mint például az Amazon.com, piaci kapitalizációjának nagy részét elvesztette, a Cisco Systems is elveszítette részvényértékének 80%-át.[6][7]
Az üzleti internetes alkalmazások megjelenésével sokan azt remélték, hogy gyorsan és kevés befektetéssel mesés vagyonra tesznek szert. A dotkomlufi kidurranása ezeknek a túlzott ábrándoknak a szertefoszlását jelenti.
Azonban tény, hogy az internet segítségével többen meggazdagodtak, például Mark Shuttleworth dél-afrikai üzletember, a második űrturista, aki internetes szolgáltatások révén lett többszörös dollármilliomos. Shuttleworth az általa 1995-ben alapított és digitális aláírásokra szakosodott Thawte céget 4 éves működés után, 1999 decemberében kb. 575 millió dollárért adta el a VeriSign cégnek.
Háttér
szerkesztésTörténelmileg a dot-com fellendülése hasonlónak tekinthető a múlt számos más technológiai ihletésű fellendüléséhez, mint például a vasút az 1840-es években, az autók a 20. század elején, a rádió az 1920-as években, a televízió az 1940-es években, a tranzisztoros elektronika az 1950-es években, a számítógépes időmegosztás az 1960-as években, valamint a személyi számítógépek és a biotechnológia az 1980-as években.
Áttekintés
szerkesztésAz alacsony kamatlábak 1998-1999-ben elősegítették az induló vállalkozások számának növekedését. Bár számos ilyen új vállalkozó reális tervekkel és adminisztratív képességekkel rendelkezett, a legtöbbjük nem rendelkezett ezekkel a tulajdonságokkal, de a dot-com koncepció újdonsága miatt el tudták adni ötleteiket a befektetőknek.
2000-ben a dot-com buborék kipukkadt, és sok dot-com startup cég tönkrement, miután felélte kockázati tőkéjét, és nem tudott nyereségessé válni. Sokan mások azonban túlélték és virágoztak a 21. század elején. Sok olyan vállalat, amely online kiskereskedőként indult, felvirágzott és rendkívül nyereségessé vált. A hagyományosabb kiskereskedők az online árusítást jövedelmező kiegészítő bevételi forrásnak találták. Míg néhány online szórakoztató és hírszolgáltató cég elbukott, amikor a kezdőtőke elfogyott, mások kitartottak, és végül gazdaságilag önellátóvá váltak. A hagyományos médiumok (különösen az újságkiadók, a műsorszolgáltatók és a kábelszolgáltatók) szintén hasznos és jövedelmező kiegészítő csatornát találtak a weben a tartalom terjesztésére, valamint a hirdetési bevételek további eszközét. A buborék kipukkanása után életben maradt és végül felvirágzott weboldalak két dologban hasonlítottak: szilárd üzleti tervvel rendelkeztek, és olyan piaci réssel, amely, ha nem is egyedülálló, de különösen jól körülhatárolt és jól kiszolgált volt.
Források
szerkesztés- ↑ Edwards, Jim: One of the kings of the '90s dot-com bubble now faces 20 years in prison. Business Insider, 2016. december 6. [2018. október 11-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2018. október 11.)
- ↑ „More Money Than Anyone Imagined”, The Atlantic, 2019. július 26.. [2019. október 12-i dátummal az eredetiből archiválva] (Hozzáférés: 2020. február 10.)
- ↑ „Here's Why The Dot Com Bubble Began And Why It Popped”, Business Insider, 2010. december 15.. [2020. április 6-i dátummal az eredetiből archiválva]
- ↑ „The greatest defunct Web sites and dotcom disasters”, CNET, 2008. június 5.. [2019. augusztus 28-i dátummal az eredetiből archiválva] (Hozzáférés: 2020. február 10.)
- ↑ Kumar, Rajesh. Valuation: Theories and Concepts. Elsevier, 25. o. (2015. december 5.)
- ↑ Kumar, Rajesh. Valuation: Theories and Concepts. Elsevier, 25. o. (2015. december 5.)
- ↑ Powell, Jamie. „Investors should not dismiss Cisco’s dot com collapse as a historical anomaly”, Financial Times, 2021. március 8. (Hozzáférés: 2022. április 6.)
Irodalom
szerkesztés- Abramson, Bruce. Digital Phoenix; Why the Information Economy Collapsed and How it Will Rise Again. MIT Press (2005). ISBN 978-0-262-51196-4
- (2010) „Stock market bubble effects on mergers and acquisitions”. The Quarterly Review of Economics and Finance 50 (4), 456–70. o. DOI:10.1016/j.qref.2010.05.002.
- Cassidy, John. Dot.con: How America Lost Its Mind and Its Money in the Internet Era. Harper Collins (2009). ISBN 9780061841781
- Cellan-Jones, Rory. Dot.Bomb: The Rise and Fall of Dot.com Britain. Aurum (2001). ISBN 978-1854107909
- Daisey, Mike. Twenty-one Dog Years: Doing Time at Amazon.com. Free Press (2014). ISBN 978-0-7432-2580-9
- (2006. április 24.) „Was There Too Little Entry During the Dot Com Era?”. Robert H. Smith School Research Paper.
- Kindleberger, Charles P.. Manias, Panics, and Crashes: A History of Financial Crises. John Wiley & Sons (2005). ISBN 9780230365353[halott link]
- Kuo, David. dot.bomb: My Days and Nights at an Internet Goliath (2001). ISBN 978-0-316-60005-7
- Lowenstein, Roger. Origins of the Crash: The Great Bubble and Its Undoing. Penguin Books (2004). ISBN 978-1-59420-003-8
- Wolff, Michael. Burn Rate: How I Survived the Gold Rush Years on the Internet. Orion Publishing Group (1999). ISBN 9780752826066 Burn Rate a Google Könyvekben.