Friedmann Ernő
(1881–1944) magyar ügyvéd, szakíró, egyetemi tanár
Friedmann Ernő József (Budapest, 1883. október 1.[2] – ?, 1944) magyar ügyvéd, szakíró, egyetemi tanár, a MTA tagja.
Friedmann Ernő | |
Született | Friedmann Ernő József 1883. október 1. Budapest[1] |
Elhunyt | 1944 (60-61 évesen) |
Állampolgársága | magyar |
Foglalkozása |
|
Tisztsége | egyetemi tanár |
Sablon • Wikidata • Segítség |
Élete
szerkesztésFriedmann Ottó bankár és Schweitzer Debóra fia. Hazai jogi tanulmányok után 1908-tól ügyvédi gyakorlatot folytatott, 1911-től a vallás- és közoktatásügyi minisztériumban teljesített szolgálatot, ahol a jogi oktatás reformkérdéseivel foglalkozott. 1912 és 1917 között a kassai jogakadémia római jog tanára, 1917-től 1920-ig a budapesti műegyetem tanára volt, majd ismét budapesti ügyvédként dolgozott. 1933-től 1939-ig a Magyar Hírlap felelős szerkesztője volt. Munkatársa volt a Magyar jogi lexikonnak és szerkesztette a Büntetőjogi Értekezések című sorozatot. 1944-ben elhurcolták.
Művei
szerkesztés- A korlátozott beszámíthatóságról (1902)
- Konzervativizmus és haladás a büntetőjogban (1907)
- Büntetendő cselekmény és közveszélyesség (Budapest, 1908)
- A határozatlan tartamú ítéletek (Budapest, 1910)
- Korlátozott beszámíthatóság a magánjogban (1910-11)
Jegyzetek
szerkesztés- ↑ PIM-névtérazonosító. (Hozzáférés: 2020. május 30.)
- ↑ Születési bejegyzése a pesti neológ izraelita hitközség születési akv. 1569/1883. folyószáma alatt. (Hozzáférés: 2020. április 11.)
Források
szerkesztés- Magyar életrajzi lexikon I-II. Főszerk. Kenyeres Ágnes. Budapest, Akadémiai Kiadó, 1967-1969.
- Magyar zsidó lexikon. Szerk. Ujvári Péter. Budapest, Zsidó Lexikon, 1929. 295. o. Online elérés
- Ki-kicsoda? Kortársak lexikona. Budapest, Béta Irodalmi Rt., 1937.