„Kurszán fejedelem” változatai közötti eltérés
[ellenőrzött változat] | [nem ellenőrzött változat] |
Tartalom törölve Tartalom hozzáadva
a Visszaállítottam a lap korábbi változatát 2A00:1110:220:95F0:6878:7CF9:A3C9:356D (vita) szerkesztéséről AtaBot szerkesztésére Címke: Visszaállítás |
Nincs szerkesztési összefoglaló Címkék: Visszaállítva Vizuális szerkesztés |
||
1. sor:
'''Kurszán''' fejedelem (
==Kurszán neve==
Egyes történészek, például [[Kristó Gyula|Kristóf Gyula]] szerint, helytelen a honfoglaló fejedelmet Kurszánnak nevezni. A nyugati források ugyanis ''Kusal'' néven említik a magyarok vezérét, illetve Georgius Monachus Continuatus (György barát krónikájának folytatója) szerint Árpád mellett ''Kusanes'' volt, aki a bizánci követeket fogadta. Régebben ezt a személyt egyöntetűen azonosították a [[Gesta Hungarorum]]ban szereplő ''
A Kurszán keresztnév a [[Magyar utónévkönyv|Magyar utódnévkönyv]] szerint török eredetű régi magyar férfinév, jelentése: keselyű
== Kurszán tisztsége ==
17. sor:
A [[Dzsajháni (földrajzi író)|Dzsajháni]]-hagyományban, ami a honfoglalás előtti helyzetet írja le, [[Ibn Ruszta]] szerint a magyarok húszezer lovassal vonultak, s bár főnökük neve a ''künde/kende'' volt, valójában azonban a ''dzsula/dzsila'' uralkodott felettük, az ő szavára hallgattak háború és védelem dolgában. [[Gardézi]] ugyanezt mondja.
[[VII. Kónsztantinosz bizánci császár|VII. (Bíborbanszületett) Konstantin (903.08.03]]
Mivel Kurszán jelentős szerepet játszott a nyugati hadjáratokban, ahol a [[kabarok]] is jelen voltak, Róna-Tas András szerint talán Kurszán a [[Horka (méltóság)|horka]] lehetett, s halála után lett fejedelem Bulcsú apja, [[Káli]] – a [[Kál nemzetség]] őse –, végül őt követően Bulcsú – akik biztosan nem tartoztak Árpád nemzetségébe. Kurszán utódai valószínűleg elvérezhettek a kalandozásokban, ezért nem játszottak később vezető szerepet, azonban tőlük származik a későbbi [[Kartal nemzetség]]. [[Kartal (település)|Kartal]] magyar település a X. században a Kurszán-Kartal nemzetség központja volt. A 'kartal' török eredetű szó, jelentése: sas, karvaly, keselyű. A magyarok szent madara a [[turul (madár)|turul]] volt és a korai magyar zászlók mindegyikén szerepelt fekete madár (nem tisztázott, hogy sólyom, sas, karvaly, vagy keselyű).
A szakrális [[kende (méltóság)|kende]] tisztség honfoglalást megelőző eltűnésére magyarázatot adhat esetleg [[Levedi fejedelem]] (802.07.10.-852.09.18.) mondája, amely egy jelentős dinasztiaváltás történetét írja le.
A vitatott hitelességű, XIII-XVII. századi bolgár krónikákat összefoglaló gyűjtemény, a [[Djagfar Tarihi]] Khasan néven említi Kurszánt, akiről mint Arbat ([[Árpád magyar fejedelem|Árpád]]) testvéréről beszél, apjukként Almus-t ([[Álmos magyar fejedelem|
==Kurszán a nyugati hadjáratokban és a honfoglalásban==
|