Višnjevac (Veliko Trojstvo)
Višnjevac falu Horvátországban Belovár-Bilogora megyében. Közigazgatásilag Veliko Trojstvo községhez tartozik.
Višnjevac | |
Közigazgatás | |
Ország | ![]() |
Megye | Belovár-Bilogora |
Község | Veliko Trojstvo |
Jogállás | falu |
Irányítószám | 43226 |
Körzethívószám | (+385) 43 |
Népesség | |
Teljes népesség | 89 fő (2021. aug. 31.)[1] |
Földrajzi adatok | |
Tszf. magasság | 195 m |
Időzóna | CET, UTC+1 |
Elhelyezkedése | |
![]() | |
![]() | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
Fekvése
szerkesztésBelovártól légvonalban 11, közúton 13 km-re északkeletre, községközpontjától légvonalban 5, közúton 6 km-re északra, a Bilo-hegység délnyugati lejtőin, a Dobrovita-patak völgye feletti magaslaton fekszik.
Története
szerkesztésNeve meggyfákkal benőtt helyet jelöl. A falu akkor keletkezett, amikor a török uralom után a 17. századtól a területre folyamatosan telepítették be a keresztény lakosságot. A település 1774-ben az első katonai felmérés térképén a falu „Dorf Vissnyevecz” néven szerepel. A település katonai közigazgatás idején a szentgyörgyi ezredhez tartozott.
Lipszky János 1808-ban Budán kiadott repertóriumában „Vissnyevecz” néven szerepel.[2] Nagy Lajos 1829-ben kiadott művében „Visnyevacz” néven 26 házzal, 150 katolikus vallású lakossal találjuk.[3]
A katonai közigazgatás megszüntetése után Magyar Királyságon belül Horvátország részeként, Belovár-Kőrös vármegye Belovári járásának része volt. A településnek 1857-ben 164, 1910-ben 210 lakosa volt. Az 1910-es népszámlálás szerint lakosságának 85%-a horvát, 14%-a szerb anyanyelvű volt. 1918-ban az új szerb-horvát-szlovén állam, majd később Jugoszlávia része lett. 1941 és 1945 között a németbarát Független Horvát Államhoz, majd a háború után a szocialista Jugoszláviához tartozott. A háború után a fiatalok elvándorlása miatt lakossága folyamatosan csökkent. 1991-től a független Horvátország része. 1991-ben lakosságának 98%-a horvát nemzetiségű volt. 2011-ben a településnek 116 lakosa volt.
Lakossága
szerkesztésLakosság változása[4][5] | |||||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
1857 | 1869 | 1880 | 1890 | 1900 | 1910 | 1921 | 1931 | 1948 | 1953 | 1961 | 1971 | 1981 | 1991 | 2001 | 2011 |
164 | 181 | 157 | 173 | 178 | 210 | 227 | 234 | 282 | 284 | 298 | 262 | 205 | 163 | 149 | 116 |
Nevezetességei
szerkesztésSzent Péter vés Pál apostolok tiszteletére szentelt római katolikus kápolnáját már 1707-ben említik. Az épület idővel olyan rossz állapotba került, hogy le kellett bontani. 1850 után már nem említik többé, a szakrális emlékek között csak a temető egy kereszt szerepel a korabeli forrásokban. A mai kápolnát 1893-ban építették, 1969-ben megújították.
Egyesületek
szerkesztésA helyi önkéntes tűzoltóegyletet 1952-ben alapították. 1993-ban csatlakozott a községi tűzoltóegylethez.
Jegyzetek
szerkesztés- ↑ Popis stanovništva, kućanstava i stanova 2021. – stanovništvo prema starosti i spolu po naseljima. Horvát Statisztikai Hivatal, 2022. szeptember 22.
- ↑ Lipszky János: Repertorium locorum obiectorumque: in XII. tabulis Mappae regnorum ... 739. o.
- ↑ Nagy Lajos: Notitiae politico-geographico-statisticae inclyti regni Hungariae, partiumque eidem adnexarum 190. o. Buda, 1829.
- ↑ - Republika Hrvatska - Državni zavod za statistiku: Naselja i stanovništvo Republike Hrvatske 1857.-2001.
- ↑ http://www.dzs.hr/Hrv_Eng/publication/2011/SI-1441.pdf
Források
szerkesztés- A község hivatalos oldala (horvátul)
- A község kulturális emlékei (horvátul)
- A község rendezési terve (horvátul)
- Az első katonai felmérés térképe (1763-1787)[halott link]
További információk
szerkesztés- A megye turisztikai irodájának honlapja (horvátul) (angolul) (németül)