Kisdarnóc
Kisdarnóc (horvátul: Brodski Drenovac) falu Horvátországban, Pozsega-Szlavónia megyében. Közigazgatásilag Pleterniceszentmiklóshoz tartozik.
Kisdarnóc (Brodski Drenovac) | |
![]() | |
Közigazgatás | |
Ország | ![]() |
Megye | Pozsega-Szlavónia |
Község | Pleterniceszentmiklós |
Jogállás | falu |
Irányítószám | 34315 |
Körzethívószám | (+385) 33 |
Népesség | |
Teljes népesség | 532 fő (2021. aug. 31.)[1] |
Földrajzi adatok | |
Tszf. magasság | 115 m |
Időzóna | CET, UTC+1 |
Elhelyezkedése | |
![]() | |
![]() | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Kisdarnóc témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
Fekvése
szerkesztésPozsegától légvonalban 13, közúton 23 km-re délkeletre, községközpontjától légvonalban 8, közúton 11 km-re délnyugatra, a Dilj-hegység északnyugati lejtőin, az Orljava bal partján fekszik. A falu házai két oldalon a folyóval párhuzamos hosszú főutca mentén sorakoznak.
Története
szerkesztésAz Orljava mentén található középkori Darnóc várát királyi várként 1230-ban említik először „Castrum (regis) de Posoga Dornoch vocata iuxta fluvium Orioa” alakban, míg a vár alatti település 1310-ben „Poss. Dornoch” néven szerepel először írásos forrásban. 1310 és 1509 között a dorozsma nembeli Garai-Bánfi család tulajdonában volt. Közben a Garai család kihalta után egy ideig a vingárti Gerébek is birtokosai voltak. 1506-ban a várat már „Castellum Kysdarnowcz” néven említik megkülönböztetésül a Verőce megyei Darnóc várától, ugyanekkor a falu is „Kis-Darnovcz” néven szerepel a vár tartozékainak felsorolásában.[2] A várnak ma már nyoma sincs.
A török 1536 körül foglalta el és a Pozsegai szandzsákhoz csatolta. A török hódoltság alatt a település náhije központjaként mezővárosi rangot viselt és így szerepel 1566-ban a török defterben is. 1698-ban „Drinovacz” néven 20 portával a hajdútelepülések (pagus haidonicalis) között szerepel a török uralom alól felszabadított szlavóniai települések összeírásában.[3] A Gradiskai határőrezredhez tartozott, majd a katonai közigazgatás megszüntetése után Pozsega vármegye része lett.
Az első katonai felmérés térképén „Dorf Drenovacz” néven található. Lipszky János 1808-ban Budán kiadott repertóriumában „Drenovacz” néven szerepel.[4] Nagy Lajos 1829-ben kiadott művében „Drenovacz” néven 115 házzal, 549 katolikus és 35 ortodox vallású lakossal találjuk.[5]
1857-ben 513, 1910-ben 1065 lakosa volt. Az 1910-es népszámlálás szerint lakosságának 92%-a horvát, 5%-a szerb anyanyelvű volt. Pozsega vármegye Bródi járásának része volt. Az első világháború után 1918-ban az új szerb-horvát-szlovén állam, majd később (1929-ben) Jugoszlávia része lett. 1991-től a független Horvátországhoz tartozik. 1991-ben lakosságának 97%-a horvát nemzetiségű volt. A településnek 2011-ben 686 lakosa volt. Temploma, iskolája, közösségi háza van.
Lakossága
szerkesztésLakosság változása[6][7] | |||||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
1857 | 1869 | 1880 | 1890 | 1900 | 1910 | 1921 | 1931 | 1948 | 1953 | 1961 | 1971 | 1981 | 1991 | 2001 | 2011 |
513 | 589 | 625 | 846 | 890 | 1.065 | 1.142 | 1.154 | 1.078 | 1.121 | 1.131 | 1.134 | 1.057 | 905 | 828 | 686 |
Nevezetességei
szerkesztés- Szent Demeter tiszteletére szentelt római katolikus templomát[8] a 14. század elején egy kerek alaprajzú, horvát régészek szerint 7. - 9. századi erődítmény maradványaira építették gótikus stílusban. Az egykori sáncgyűrű nyomai ma már nem nagyon látszanak. A templom körül temető található. A templom egyhajós épület sokszögletű szentéllyel, zömök négyszögletes harangtoronnyal. Később a szentély falát megmagasították és védőtornyot formáltak belőle, melyről a felső részén kialakított lőrések tanúskodnak. Az apszist kívülről négy támpillér erősíti, a külső falat számos bevésés borítja. Belső részének gótikus díszei a diadalív korintoszi oszlopfői és a szentély háromrészes ülőfülkéje. Az újabb időben a templom egyik belső freskóján a vakolat alatt glagolita feliratot fedeztek fel, mely valóságos szenzációként hatott mivel a horvát szakemberek a korabeli Észak és Dél-Horvátország közötti kulturális kapcsolat bizonyítékát látták benne. Ilyen felirat korábban Szlavónia területén nem került elő.
- Falumúzeum.
Oktatás
szerkesztésA településen a pleternicai elemi iskola négy osztályos területi iskolája működik.
Sport
szerkesztésAz NK Hrvatski Dragoljovac labdarúgóklubot 1995-ben alapították.
Híres emberek
szerkesztésItt született 1888. szeptember 1-jén Andrija Štampar horvát szociálhigiénés szakorvos, egyetemi tanár, a Zágrábi Egyetem rektora, a Horvát Tudományos és Művészeti Akadémia elnöke.
Jegyzetek
szerkesztés- ↑ Popis stanovništva, kućanstava i stanova 2021. – stanovništvo prema starosti i spolu po naseljima. Horvát Statisztikai Hivatal, 2022. szeptember 22.
- ↑ Csánki Dezső: Magyarország történelmi földrajza a Hunyadiak korában II. kötet – Pozsega vármegye
- ↑ Ive Mazuran: Popis naselja i stanovistva u Slavonii 1698. godine. - Szlavónia 1698-as összeírása
- ↑ Lipszky János: Repertorium locorum obiectorumque: in XII. tabulis Mappae regnorum.... 154. o.
- ↑ Nagy Lajos: Notitiae politico-geographico-statisticae inclyti regni Hungariae, partiumque eidem adnexarum Buda, 1829. 159. o.
- ↑ - Republika Hrvatska - Državni zavod za statistiku: Naselja i stanovništvo Republike Hrvatske 1857.-2001.
- ↑ http://www.dzs.hr/Hrv_Eng/publication/2011/SI-1441.pdf
- ↑ Örökségvédelmi jegyzékszáma: Z-391.
Források
szerkesztés- Pleternica város hivatalos oldala (horvátul)
- Pleternica turisztikai irodájának honlapja (horvátul)
- Az első katonai felmérés térképe
- Josip Buturac: Stanovništvo Požege i okolice 1700-1950. (horvátul)
- Varak.hu:Kisdarnóc
- Csánki Dezső: Magyarország történelmi földrajza a Hunyadiak korában II. kötet – Pozsega vármegye.
- Pleternica kulturális emlékei (horvátul)
- Glas-koncila.hr: Župa Preobrazenja Gospodnjega u Bučju. Prometno »desničarenje« slavonskoga Beča! (horvátul)
További információk
szerkesztés- 1993 Arheološki Muzej u Zagrebu - Izbor iz fundusa. p. 189.
- K. Simoni 1986: Neobjavljeni okovi i jezičci nakitnog stila Blatnica iz Arheološkog muzeja u Zagrebu. VAMZ XIX, 217-228.
- K. Vinski-Gasparini - S. Ercegović 1958: Ranosrednjovjekovno groblje u Brodskom Drenovcu. VAMZ 1, 129-161.
- A megye turisztikai irodájának honlapja (horvátul)
- Kristina Rupert: Topografija Požeške županije do 1526. godine - diplomamunka (horvátul)
- Hrvoje Potrebica: Požeška kotlina – Europsko kulturno središte (arheološko perspektiva) (horvátul)