Kótliget
Kótliget (románul Cotiglet) falu Romániában, a Partiumban, Bihar megyében.
Kótliget (Cotiglet) | |
![]() | |
Kótliget látképe | |
Közigazgatás | |
Ország | ![]() |
Történelmi régió | Partium |
Fejlesztési régió | Északnyugat-romániai fejlesztési régió |
Megye | Bihar |
Község | Magyarcséke |
Rang | falu |
Községközpont | Magyarcséke |
Irányítószám | 417159 |
SIRUTA-kód | 28380 |
Népesség | |
Népesség | 313 fő (2021. dec. 1.) |
Magyar lakosság | - |
Földrajzi adatok | |
Tszf. magasság | 192 m |
Időzóna | EET, UTC+2 |
Elhelyezkedése | |
![]() | |
![]() | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Kótliget témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
Fekvése
szerkesztésA Király-erdő alatt, a Bukorvány patak mellett, Magyarcsékétől északkeletre, Bokorvány és Cseszvára közt fekvő település.
Története
szerkesztésA falu nevét 1492-ben említette először oklevél Koghlygeth formában.
1508-ban Kothlygeth, 1642-ben I. Rákóczi György birtoka, ekkor Kok Liget, Kokliget, Kotiglet, 1808-ban pedig Kotyiklet-nek írták.
A falu egykor a Telegdiek birtoka volt, melyre a Telegdi család 1503-ban kapott új adományt. Az 1800-as évek elején Sztaroveczky Károly és Imre birtoka volt. A Sztaroveczky család a birtokot Nagyvárad városnak hagyományozta.
1851-ben Fényes Elek írta a településről:
„ | két magas hegy közt, 520 óhitü lakossal, anyatemplommal, derék udvarházzal, s egy patakkal. Határa 3234 hold, ... Birja Sztaroveczky Károly. | ” |
1910-ben 654 lakosából 15 magyar, 639 román volt. Ebből 9 római katolikus, 637 görögkeleti ortodox volt.
A trianoni békeszerződés előtt Bihar vármegye Magyarcsékei járásához tartozott.
A 2002-es népszámlálás szerint 495 lakosa mind román nemzetiségű.
Nevezetességek
szerkesztés- Szent Arkangyalok nevű görögkeleti temploma 1720-ban épült.
Galéria
szerkesztés-
Kótliget görögkeleti ortodox temploma
-
A templom belülről
-
Az egykori vízimalom a falu mellett
-
A vízimalom
Jegyzetek
szerkesztésForrások
szerkesztés- Bihar vármegye és Nagyvárad. In Magyarország vármegyéi és városai: Magyarország monografiája. A magyar korona országai történetének, földrajzi, képzőművészeti, néprajzi, hadügyi és természeti viszonyainak, közművelődési és közgazdasági állapotának encziklopédiája. Szerk. Borovszky Samu. Budapest: Országos Monografia Társaság. 1901.
- Vistai András János: Tekintő – erdélyi helynévkönyv