Kisvár
Kisvár (1899-ig Hradiszkó, szlovákul: Hradisko, németül: Kontschöfchen/Kuntschebchen) község Szlovákiában, az Eperjesi kerületben, a Késmárki járásban.
Kisvár (Hradisko) | |
![]() | |
Közigazgatás | |
Ország | ![]() |
Kerület | Eperjesi |
Járás | Késmárki |
Rang | község |
Első írásos említés | 1264 |
Polgármester | Stanislava Kellnerová |
Irányítószám | 059 71 |
Körzethívószám | 052 |
Forgalmi rendszám | KK |
Népesség | |
Teljes népesség | 96 fő (2021. jan. 1.)[1] |
Népsűrűség | 38 fő/km² |
Földrajzi adatok | |
Tszf. magasság | 840 m |
Terület | 2,63 km² |
Időzóna | CET, UTC+1 |
Elhelyezkedése | |
![]() | |
![]() | |
Kisvár weboldala | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Kisvár témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség | |
Adatok forrása: Szlovák Statisztikai Hivatal, http://obce.info |
Fekvése
szerkesztésKésmárktól 13 km-re délkeletre fekszik.
Története
szerkesztés1264-ben „Vizoka” alakban említik először. A 13. században Lőcse városának jobbágyfaluja. 1317-ben „villa Friderici”, 1328-ban „Friderichsdorff” néven szerepel a korabeli forrásokban. 1605-ben 3 ház állt a településen. 1667-ben 6 portája volt. 1787-ben 18 házában 111 lakos élt.
A 18. század végén Vályi András így ír róla: „HRADISKO. Kundsepkhen. Tót falu Szepes Várm. földes Ura Lőcse Városa, lakosai katolikusok, és ó hitűek, fekszik Lőtsétől nem meszsze, Durándnak filiája, határja köves, és a’ záporok járják, árpát, és zabot is középszerűen terem.”[2]
1828-ban 21 háza volt 159 lakossal, akik főként mezőgazdasággal foglalkoztak. Később Poprád és Késmárk üzemeiben dolgoztak.
Fényes Elek 1851-ben kiadott geográfiai szótárában így ír a faluról: „Hradiszkó, (Kuntschebchen), tót falu, Szepes vmegyében, Lőcséhez éjszak-nyugotra egy mfldnyire: 122 kath., 37 evang. lak. F. u. Lőcse.”[3]
A trianoni diktátumig Szepes vármegye Késmárki járásához tartozott.
Népessége
szerkesztés1910-ben 181, túlnyomórészt szlovák lakosa volt.
2001-ben 104 szlovák lakosa volt.
2011-ben 101 szlovák lakta.
Nevezetességei
szerkesztésSzent Kereszt Felmagasztalása tiszteletére szentelt, római katolikus temploma 1937 és 1944 között épült.
További információk
szerkesztésJegyzetek
szerkesztés- ↑ The 2021 Population and Housing Census. Szlovák Statisztikai Hivatal
- ↑ Vályi András: Magyar Országnak leírása I–III. Buda: Királyi Universitás. 1796–1799.
- ↑ Magyarország geográfiai szótára – Fényes Elek | Kézikönyvtár. www.arcanum.com. (Hozzáférés: 2022. január 4.)