Padár
Padár község Zala vármegyében, a Zalaegerszegi járásban, a Zalai-dombságban, a Zalaapáti-hát területén.
Padár | |
![]() | |
faszobor az imaház előtt | |
Közigazgatás | |
Ország | ![]() |
Régió | Nyugat-Dunántúl |
Vármegye | Zala |
Járás | Zalaegerszegi |
Jogállás | község |
Polgármester | Németh Imre (független)[1] |
Irányítószám | 8935 |
Körzethívószám | 92 |
Népesség | |
Teljes népesség | 109 fő (2023. jan. 1.)[2] |
Népsűrűség | 10,94 fő/km² |
Földrajzi adatok | |
Terület | 10,69 km² |
Időzóna | CET, UTC+1 |
Elhelyezkedése | |
![]() | |
![]() | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Padár témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
Fekvése
szerkesztésZalaegerszegtől keletre fekvő település.
Története
szerkesztésPadár Zala vármegye aprófalvai közé tartozik. A 2015-ös népességi adatok szerint 120 lakosa van.
Szomszédos települések: délen Nagykapornak, nyugaton Orbányosfa, északon Bezeréd, keleten Almásháza.
A falu egykor a Kapornaki Prépostság birtokai közé tartozott. Vályi András 1797-ben így írt a községről:
"Padar, magyar falu Szala Vármegyében, földes Ura a Kapornaki Prépostság, lakosai külömbfélék, fekszik Kapornakhoz közel, mellynek filiája, határja középszerű, földgye meglehetős termékenységű, legelője, fája van, második osztálybéli".
Közélete
szerkesztésPolgármesterei
szerkesztés- 1990–1994: Tóth Tibor (független)[3]
- 1994–1998: Tóth Tibor (független)[4]
- 1998–2002: Tóth Tibor (független)[5]
- 2002–2006: Tóth Tibor (független)[6]
- 2006–2010: Tóth Tibor (független)[7]
- 2010–2014: Szőke-Török Noémi (független)[8]
- 2014–2016: Szőke-Török Noémi (független)[9]
- 2016–2019: Németh Imre András (független)[10]
- 2019–2024: Németh Imre (független)[1]
- 2024– :
A településen 2016. augusztus 28-án időközi polgármester-választást tartottak,[10] az előző polgármester lemondása miatt.[11]
Népesség
szerkesztésA település népességének változása:
Lakosok száma | 112 | 117 | 120 | 104 | 109 | 109 |
2013 | 2014 | 2015 | 2021 | 2022 | 2023 |
A 2011-es népszámlálás idején a nemzetiségi megoszlás a következő volt: magyar 92%, cigány 4%, német 1%, román 0,48%. A lakosok 72,6%-a római katolikusnak, 10,2% reformátusnak, 2,5% felekezeten kívülinek vallotta magát (13,7% nem nyilatkozott).[12]
Nevezetességei
szerkesztésForrások
szerkesztés- Vályi András: Magyarországnak leírása.
Jegyzetek
szerkesztés- ↑ a b Padár települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2019. október 13. (Hozzáférés: 2024. június 1.)
- ↑ Magyarország helységnévtára (magyar és angol nyelven). Központi Statisztikai Hivatal, 2023. október 30. (Hozzáférés: 2023. november 5.)
- ↑ Padár települési választás eredményei (magyar nyelven) (txt). Nemzeti Választási Iroda, 1990 (Hozzáférés: 2020. február 21.)
- ↑ Padár települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1994. december 11. (Hozzáférés: 2020. január 22.)
- ↑ Padár települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1998. október 18. (Hozzáférés: 2020. március 24.)
- ↑ Padár települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2002. október 20. (Hozzáférés: 2020. március 24.)
- ↑ Padár települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2006. október 1. (Hozzáférés: 2020. március 24.)
- ↑ Padár települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2010. október 3. (Hozzáférés: 2011. december 17.)
- ↑ Padár települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2014. október 12. (Hozzáférés: 2020. január 22.)
- ↑ a b Padár települési időközi választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2016. augusztus 28. (Hozzáférés: 2020. június 22.)
- ↑ Időközi helyi önkormányzati választások (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2016 (Hozzáférés: 2020. június 22.)
- ↑ Területi adatok -Zala megye Központi Statisztikai Hivatal