Kisvaskút
Kisvaskút (németül: Eisenhüttl, horvátul: Jezero, Jezerjani) Kukmér településrésze, egykori önálló falu Ausztriában, Burgenland tartományban, a Németújvári járásban.
Kisvaskút (Eisenhüttl) | |
Közigazgatás | |
Ország | ![]() |
Tartomány | Burgenland |
Rang | Kukmér településrésze |
Járás | Kukmér |
Alapítás éve | 1576 |
Polgármester | Franz Hoanzl (ÖVP) |
Irányítószám | 7543 |
Forgalmi rendszám | GS |
Népesség | |
Teljes népesség | ismeretlen |
Földrajzi adatok | |
Időzóna | CET, UTC+1 |
Elhelyezkedése | |
![]() | |
![]() | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Kisvaskút témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
Fekvése
szerkesztésNémetújvártól 12 km-re északnyugatra, a Zickenbach partján fekszik.
Története
szerkesztésA települést a 16. század közepén alapították, amikor Batthyány Ferenc horvátországi birtokairól származó horvátokat telepítettek ide. Első írásos említése 1576-ban történt. Nevét a területén fakadó vastartalmú ásványvíz forrásokról kapta. A németújvári uradalomhoz tartozott.
Vályi András szerint " JESZERO. Vas műhely Vas Várm. földes Ura G. Batthyáni Uraság, fekszik Kukmerhez nem meszsze, ’s ennek filiája."[1]
Fényes Elek szerint " Eisenhüttel, (Jezero), horvát falu, Vas vgyében, 132 kath. lak. A németujvári urad. Tartozik. " [2]
Vas vármegye monográfiája szerint " Vaskut, 58 házzal és 441 r. kath. és ág. ev. vallásu, horvát- és németajku lakossal. Postája Kukmér, távirója Német-Ujvár. A községben három ásványvíz-forrás van. Határában azelőtt kb. 35 hold terjedelmű tó volt. Kath. temploma 1797-ben épült.."[3]
1910-ben 389, többségben horvát lakosa volt, jelentős német kisebbséggel. A trianoni békeszerződésig Vas vármegye Németújvári járásához tartozott. 1971-ben közigazgatásilag Kukmérhoz csatolták.
Nevezetességei
szerkesztés- Szent György tiszteletére szentelt római katolikus temploma 1796-ban épült.
Jegyzetek
szerkesztés- ↑ Vályi András: Magyar Országnak leírása I–III. Buda: Királyi Universitás. 1796–1799.
- ↑ Fényes Elek: Magyarország geographiai szótára, mellyben minden város, falu és puszta, betürendben körülményesen leiratik. Pest: Fényes Elek. 1851.
- ↑ Magyarország vármegyéi és városai: Magyarország monografiája – A magyar korona országai történetének, földrajzi, képzőművészeti, néprajzi, hadügyi és természeti viszonyainak, közművelődési és közgazdasági állapotának encziklopédiája. Szerk. Borovszky Samu – Sziklay János. Budapest: Országos Monográfia Társaság. 1896–1914. → elektronikus elérhetőség Vas vármegye
Külső hivatkozások
szerkesztés