Širitovci
Širitovci falu Horvátországban Šibenik-Knin megyében. Közigazgatásilag Drnišhez tartozik.
Širitovci | |
Közigazgatás | |
Ország | ![]() |
Megye | Šibenik-Knin |
Község | Drniš |
Jogállás | falu |
Irányítószám | 22324 |
Körzethívószám | (+385) 022 |
Népesség | |
Teljes népesség | 127 fő (2021. aug. 31.)[1] |
Földrajzi adatok | |
Tszf. magasság | 248 m |
Időzóna | CET, UTC+1 |
Elhelyezkedése | |
![]() | |
![]() | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
Fekvése
szerkesztésKnintől légvonalban 21, közúton 34 km-re délnyugatra, községközpontjától 10 km-re nyugatra, Dalmácia közepén, a Krka bal partján fekszik.
Története
szerkesztésA régészeti leletek tanúsága szerint az ember már ősidők óta folyamatosan lakta ezt a vidéket. A horvátok ősei a 7. században telepedtek meg itt. A középkorban a knini püspökségnek alárendelt miljevci plébánia területéhez tartozott. Földesurai Kamičak és a délre fekvő Ključ várának urai voltak.[2] A török 1522-ben foglalta el a közeli Bogočin, Rog, valamint a délebbre fekvő Kamičak és Ključ várait.[3] Területe a moreai háború során (1684-1699) szabadult fel a török uralom alól. Ezután híveinek lelki gondozását a visovaci ferences atyák végezték. Širitovci neve egy 1732-ben készített velencei térképen „Siratovaz” alakban tűnik fel.[4] A hívek előbb a skradini, majd a Šibeniki püspökség igazgatása alá tartoztak. 1797-ben a Velencei Köztársaság megszűnésével a Habsburg Birodalom része lett. 1806-ban Napóleon csapatai foglalták el és 1813-ig francia uralom alatt állt. Napóleon bukása után ismét Habsburg uralom következett, mely az első világháború végéig tartott A falunak 1857-ben 314, 1910-ben 422 lakosa volt. Az első világháború után előbb a Szerb Királyság, majd rövid ideig az Olasz Királyság, ezután a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság, majd Jugoszlávia része lett. 1991-ben teljes lakossága horvát nemzetiségű volt. A délszláv háború során a Krajinai Szerb Köztársasághoz csatolták, de mint vitatott terület a Miljevci-fennsíkkal együtt ténylegesen az UNPROFOR nemzetközi erőinek ellenőrzése alatt állt.[5] A településnek 2011-ben 191 lakosa volt.
Lakosság
szerkesztésLakosság változása[6][7] | |||||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
1857 | 1869 | 1880 | 1890 | 1900 | 1910 | 1921 | 1931 | 1948 | 1953 | 1961 | 1971 | 1981 | 1991 | 2001 | 2011 |
314 | 328 | 381 | 399 | 442 | 422 | 398 | 460 | 495 | 505 | 506 | 473 | 312 | 338 | 225 | 191 |
Nevezetességei
szerkesztés- A település déli részén álló Szent Péter és Pál apostolok tiszteletére szentelt római katolikus temploma még a középkorban épült és plébániatemplomként szolgált. A 18. század elején újjáépítették. Ezt a régi templomot 1912-ben lebontották és 1913-ban újat építettek helyette. 1958-ban, 1970-ben, 1975-ben, 1978-ban és 2011-ben restaurálták. Egyhajós épület, négyszögletes apszissal, homlokzata előtt áll a gúlasisakos harangtorony. A szentélyben elhelyezett kereszt mellett állnak Szent Péter és Szent Pál apostolok szobrai, tiroli munkák. A hajóban elhelyezett Jézus Szíve és Szeplőtelen fogantatás szobrokat 1966-ban vásárolták. A szembemiséző oltárt Ante Ušljebrka faragta 1970-ben.[8] A templom körül található a falu temetője, melyet kőkerítés övez.
- Kamičak vára a Krka bal partján, a településtől nyugatra, mintegy 4 km-re nehezen megközelíthető helyen már a szomszédos Brištane közigazgatási területén található. A vár ma erősen romos állapotban áll, csak csekély maradványai találhatók. A legépebben fennmaradt rész az északi, Krka felőli oldal egy torony maradványaival. A vár központi részéből csak az északi és északnyugati falak, valamint a nyugat-keleti irányú zárófal maradt fenn. A 19. században közelében még ókori épületek maradványai is láthatók voltak. A vár alatti szántóföldet a nép Svačicának nevezi. A Svačicok leszármazottai a Nepilićek is Kamičakról származtak. A várat a történeti források „Kamichech” (1345), „Kamichack” (1411), „Kamichach” (1421) és „Camichach” (1434) alakban említik. A várat a nép Utješinović-várként is nevezi, mert a 15. században itt volt az Utješinović grófok birtokközpontja. Itt született 1482-ben Juraj Utješinović, akit a magyar történetírás Fráter Györgyként vagy György barátként ismer. Korának egyik legnagyobb politikusa volt, királyi kincstartó, majd helytartó, Magyarország kormányzója, nagyváradi püspök, majd bíboros, esztergomi érsek, erdélyi vajda, az Erdélyi Fejedelemség megszervezője és 1551-es meggyilkolásáig tényleges ura volt. Kamičak urai közül említésre méltók még a Halapić testvérek, akik részt vettek II. Ulászló királlyá választásában. Kamičakról származott Mišljenović Márk horvát–dalmát és szlavón bán (1506–1507). A várat 1522-ben foglalta el a török.[9]
Jegyzetek
szerkesztés- ↑ Popis stanovništva, kućanstava i stanova 2021. – stanovništvo prema starosti i spolu po naseljima. Horvát Statisztikai Hivatal, 2022. szeptember 22.
- ↑ Zupa-miljevci.hr:Povijest župe Archiválva 2016. január 7-i dátummal a Wayback Machine-ben (horvátul)
- ↑ Putovnica.net:Stari gradovi i utvrde na rijeci Krki (horvátul)
- ↑ Šime Pilić:Miljevci:Jedno ili sedam sela(horvátul)
- ↑ Rtv.rs:Dvadeset godina od stradanja srba kod Drnisa (szerbül)
- ↑ - Republika Hrvatska - Državni zavod za statistiku: Naselja i stanovništvo Republike Hrvatske 1857-2001
- ↑ http://www.dzs.hr/Hrv_Eng/publication/2011/SI-1441.pdf
- ↑ Zupa-miljevci.hr:Crkve u župi Archiválva 2016. január 7-i dátummal a Wayback Machine-ben (horvátul)
- ↑ Drnis.hr:Srednovjekovne utvrde Archiválva 2020. szeptember 17-i dátummal a Wayback Machine-ben (horvátul)
További információk
szerkesztés- Drniš község hivatalos oldala (horvátul)
- A drniši plébánia honlapja (horvátul)
- A miljevci plébánia honlapja Archiválva 2015. szeptember 26-i dátummal a Wayback Machine-ben (horvátul)
- Knin turisztikai irodájának honlapja (horvátul)
- A spliti ferences rendtartomány honlapja (horvátul)
- A Putovnica.net a Krka régi várairól (horvátul)
- Šime Pilić:Miljevci:Jedno ili sedam sela(horvátul)