Széchényi Pál (érsek)
Gróf Széchényi Pál (Gyöngyös, 1645. július 28.[1] (vagy 1642)[2] július 28. – Sopron, 1710. május 22.) katolikus főpap; veszprémi püspök, kalocsai érsek .
Széchényi Pál | |||||
Pécs, Veszprém, majd Kalocsa püspöke | |||||
![]() | |||||
Született | 1645. július 28. Gyöngyös | ||||
Elhunyt | 1710. május 22. Sopron | ||||
Felekezet | római katolikus egyház | ||||
Püspökségi ideje 1676. március 29. – 1687. április 26. (Pécs) | |||||
Püspökségi ideje 1687. április 26. – 1710. május 22. (Veszprém) | |||||
Püspökségi ideje 1696. április 12. – 1710. május 22. (Kalocsa) | |||||
Széchényi Pál a Catholic Hierarchy-n | |||||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Széchényi Pál témájú médiaállományokat. |
Életrajza
szerkesztésSzéchényi Lőrinc és Gellén Judit harmadik gyermekeként született, testvérei Márton (vagy Ferenc, 1637), Erzsébet (1643), Kata (1649), Judit (1652), Márton (1653), György (1656). 1662. március 22-én Bánfalván (Wondorf) a pálosok rendjébe lépett, majd pálos szerzetesként Rómában magiszteri fokozatot szerzett. A Pozsony melletti Máriavölgyben a szerzet növendékeinek mestere, 1673-tól a nagyszombati egyetem teológia tanára, később világi pap lett. 1676-tól 1687-ig pécsi püspök, szeptember 15-től királyi tanácsos és szentgotthárdi apát lett, 1677-től győri kanonok és nagyprépost. 1687. április 26-ától veszprémi püspök 1710-ig, 1696-tól 1710-ig kalocsai érsek. Érseki székhelyére a hosszú török uralom által okozott pusztulás miatt nem költözhetett, de sokat tett az érsekség és a vármegye javára. Püspöki, illetve érseki kinevezése folytán előbb Veszprém vármegye, majd Bács vármegye örökös főispánja is lett egyúttal.
I. Lipót király 1697. március 30-án grófi rangra emelte a Széchényi családot. 1698. október 16-án a király Bács vármegyei főispánná nevezte ki (aminek egyházi tisztéből adódóan már örökös főispánja volt). 1704. január 2-án a bécsi udvar őt bízta meg, hogy tárgyaljon II. Rákóczi Ferenc pártjával és megegyezést közvetítsen a császár és a kurucok közt. Az udvar azonban teljesen elzárkózott a kurucok kívánságainak teljesítése elől, így a tárgyalások eredménytelenek maradtak.
Halála után Bánfalván temették el, ahonnan 1811-ben átvitték a nagycenki családi sírboltba. Mumifikálódott holtteste üvegfedelű koporsóban fekszik a sírboltban.
Jegyzetek
szerkesztés- ↑ http://lexikon.katolikus.hu/S/Sz%C3%A9ch%C3%A9nyi.html
- ↑ A Pallas nagy lexikona és Szinnyei szerint 1642
Források
szerkesztés- Szinnyei József: Magyar írók élete és munkái I–XIV. Budapest: Hornyánszky. 1891–1914.
- Széchényi Pál (érsek) a Magyar életrajzi lexikonban
- Pados János 1862: Szécsény Pál kalocsai érsek életrajza, Pest
- Széchényi Pál érsek emlékezete. Adalékok az életúthoz és a nagycenki múmia vizsgálatának eredményei; szerk. Kristóf Lilla Alida, Tóth Vilmos; 2. bőv. kiad.; Győri Hittudományi Főiskola, Győr, 2015
Előde: Gubasóczy János |
Pécsi püspök
1676–1687 |
Utóda: Radonay Mátyás Ignác |
Előde: Sennyey István |
Veszprémi püspök
1687–1710 |
Utóda: Volkra Ottó János |
Előde: Kollonich Lipót |
Kalocsai érsek
1696–1710 |
Utóda: Csáky Imre |