Hildesheimi egyházmegye
A Hildesheimi egyházmegye (latinul: Dioecesis Augustanus Vindelicorum, németül: Bistum Hildesheim) egy németországi római katolikus egyházmegye. Alapítása a 9. század elejére tehető. Az újkor kezdetén Hildesheim környéke a reformáció egyik központjává vált, ám a katolikus egyházmegye ennek ellenére életben tudott maradni.
Hildesheimi egyházmegye Bistum Hildesheim (Dioecesis Hildesiensis) | |
![]() | |
![]() | |
Elhelyezkedés | |
Ország | Németország |
Területi fennhatóság | Alsó-Szászország, Bréma |
Főegyházmegye | Hamburgi |
Esperesi körzetek | 17 |
![]() | |
Statisztikai adatok | |
Terület | 13 000 km² |
Lakosság | |
Teljes | 5 397 228 |
Egyházmegyéhez tartozók | 611 052 (11,3%) |
Plébániák | 119 |
Egyházi iskolák | 23 |
További jellemzők | |
Egyház | római katolikus |
Rítus | római rítus |
Alapítás ideje | 815 |
Székesegyház | Hildesheimi dóm |
Védőszent | Szent Gotthárd, Mária, Istenanya |
Vezetése | |
Pápa | Ferenc |
Püspök | Heiner Wilmer |
Metropolita | Stefan Heße |
Segédpüspök | Nikolaus Schwerdtfeger, Heinz-Günter Bongartz |
Nyugalmazott püspök | Norbert Trelle, Hans-Georg Koitz |
Térkép | |
![]() | |
Hildesheimi egyházmegye | |
Honlap | |
Hildesheimi egyházmegye weboldala Hildesheimi egyházmegye a Catholic Hierarchy-n | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Hildesheimi egyházmegye témájú médiaállományokat. |
Az egyházmegye a hamburgi érsek alá tartozik, jelenlegi püspöke Heiner Wilmer. Székesegyház a hildesheimi Nagyboldogasszony-katedrális.
Története
szerkesztésAlapítása
szerkesztésAz egyházmegyét missziós püspökségként alapították 800-ban, miután a Frank Birodalom foglalta el a területet. A püspökség központja ekkor még Elze volt, 815-től kezdve viszont már Hildesheim városa: innen számítjuk a püspökség megalapítását. A ma is álló székesegyházat Altfrid püspök kezdte el építeni 872-ben. Az egyházmegye híres székesegyházi iskolájának is köszönhetően a 12. századra a Német-római Birodalom egyik tudományos és kulturális központja lett. Ez részben Szent Bernward és Szent Gotthárd püspökök munkájának köszönhető.
A Német-római Birodalomban
szerkesztés1235-ben a mainzi birodalmi gyűlésen II. Konrád püspök hercegi rangot kapott, s a királyi birtokadományozásoknak köszönhetően immár világi uralkodóvá is vált. Konrádhoz kötődik a szerzetesi élet felvirágoztatása is, ő hívta be ugyanis a ferenceseket és a domonkosokat is. Ennek köszönhetően a 15. század végére közel 50 kolostor és rendház működött az egyházmegyében.
A reformáció időszaka alatt a környéken a folyamatos politikai konfliktusok miatt gyorsan terjedtek az új tanok. Szinte az összes állam és így a lakosság nagy része is az új vallásokra tért át. 1542-ben Hildesheim városa is protestáns lett, sőt 1546-ban a székesegyházat is bezárták. Burkhard püspök azonban uralkodása alatt (1557-1573) megújította az egyházmegyét és sikeresen visszaszorította a reformációt, és így fenn tudta tartani a katolikus püspökséget a protestáns államok ölelésében. 1573-tól közel kétszáz éven át a bajor Wittelsbach-dinasztia adta az egyházmegye püspökeit. A Wittelsbach püspökök nemcsak Hildesheim, hanem több más város püspöki címét is viselték egyidejűleg. Így például Paderborn, Regensburg püspökei, illetve Köln érsekei és e minőségükben Köln választófejedelmei is voltak. Ennek köszönhetően igen nagy hatalommal bírtak, ami lehetőséget teremtett egyházmegyéik, így Hildesheim felvirágoztatására is. A Wittelsbachok után a püspökség hanyatlásnak indult. A német szekularizációs hullám aztán Hildesheimot is elérte: 1802-ben a püspök minden birtoka a Porosz Királyságra, majd a Vesztfáliai Királyságra, 1816-ban pedig a Hannoveri Királyságra szállt.
A modern egyházmegye
szerkesztésTöbb német államhoz hasonlóan Hannover is igyekezett rendezni viszonyát a Szentszékkel amelynek fontos eleme volt az egyházmegyék rendezése az egykori Német-római Birodalom területén. 1824-ben XII. Leó pápa Impensa Romanorum Ponticum kezdetű bullájával újjászervezte a püspökséget, melynek így 815-ös alapítása óta először változtak meg határai. A bullával a Hannoveri Királyság területét két egyházmegyére osztották: Hildesheim és Osnabrück. Hannover azt is el tudta érni, hogy ne kerüljön más államhoz tartozó érsekség alá a két egyházmegye, hanem exempt, azaz közvetlenül a Szentszék alá tartozóak legyenek. Az egyházmegye a Hannoveri Királyság 1866-os megszűnését követően is változatlan formában maradt fenn egészen 1930-ig, amikor Paderborn szuffragáneusa lett.
A 19. század második felében a katolikus közösség gyorsan fejlődött. 1830 körül 60000 hívőt számlált az egyházmegye, a század végére pedig már több mint 200 000-et. Ezt a növekedést csak a Kulturkampf időszaka akasztotta meg, amikor súlyos hátrányok érték a katolikusokat Németország-szerte. A második világháborút követően újra növekedni kezdett a katolikus népesség, ami elsősorban a bevándorlással magyarázható. 1998-tól a Hamburgi főegyházmegye alá tartozik.
Egyházszervezet
szerkesztésA Hildesheimi egyházmegye Németország egyik legnagyobb területű egyházmegyéje. Alsó-Szászország és Bréma tartományok területén fekszik mintegy 30 000 km²-en. A hívők száma 610 000 fő, mely alig több, mint lakosság 10%-a. 17 espereskerületben 119 plébániaközösség működik.
Az egyházmegye püspökei
szerkesztésHildesheim püspökei
szerkesztés- Gunthar (815? - 834?)
- Rembert (834? - 845)
- Ebbo (845 - 851)
- Szent Altfrid (851 - 874)
- Szent Markward (874 - 880)
- Wigbert (880 - 903 vagy 908)
- Waldbert (903 vagy 908 - 919)
- Sehard (919 - 928)
- Diethard, O.S.B. (928 - 954)
- Otwin (954 - 984)
- Osdag (985 - 989)
- Gerdag (990 - 992)
- Szent Bernward (993 - 1022)
- Szent Gotthárd (1022 - 1038)
- Dithmar (1038 - 1044)
- Azelin (1044 - 1054)
- Hezilo (1054 - 1079)
- Udo, von Gleichen-Rheinhausen (1079 - 1114)
- I. Berthold, von Alvensleben (1119 - 1130)
- I. Bernát (1130 - 1153)
- Brúnó (1153 - 1161)
- Herman (1162 - 1170)
- Adelog, von Dorstadt (1171 - 1190)
- Berno (1190 - 1194)
- I. Konrád, von Querfurt, birodalmi kancellár (1194 - 1198)
- Hartbert (1199 - 1216)
- I. Siegfried, von Lichtenberg (1216 - 1221)
Hildesheim hercegpüspökei
szerkesztés- II. Konrád, von Riesenberg (1221 - 1246)
- I. Henrik, von Wernigerode (1246 - 1257)
- I. János, von Brakel (1257 - 1260)
- I. Ottó, von Braunschweig-Lüneburg (1260 - 1279)
- II. Siegfried, von Querfurt (1279 - 1310)
- II. Henrik, von Woldenberg (1310 - 1318)
- II. Ottó, von Woldenberg (1319 - 1331)
- III. Henrik, von Braunschweig-Lüneburg (1331 - 1362)
- II. János, Schadland (1363 - 1365)
- Gerard, von Berg (1365 - 1398)
- III. János, von Hoya (1398 - 1424)
- Magnus, von Sachsen-Lauenburg (1424 - 1452)
- II. Bernát, braunschweig-lüneburgi herceg (1452 - 1458)
- I. Ernő, von Schauenburg (1458 - 1471)
- Henning, von Haus (1471 - 1481)
- II. Berthold, von Landsberg (1481 - 1502)
- II. Erik, von Sachsen-Lauenburg (1502 - 1503)
- V. János von Sachsen-Lauenburg (1503 - 1527)
- Baltazár, Merklin, konstanzi püspök (1527 - 1531)
- III. Ottó, von Schauenburg (1531 - 1537)
- Bálint, von Teutleben (1537 - 1551)
- Frigyes, dán herceg, schleswigi püspök (1551-1556)[1]
- Burchhard, von Oberg (1557 - 1573)
- II. Ernő, bajor herceg, kölni érsek és választófejedelem (1573 - 1612)
- Ferdinánd, bajor herceg, kölni érsek és választófejedelem (1612 - 1650)
- Miksa Henrik, bajor herceg, kölni érsek és választófejedelem (1650 - 1688)
- Jobst Edmund, von Brabeck (1688 - 1702)
- József Kelemen, bajor herceg, kölni érsek és választófejedelem (1702 - 1723)
- Kelemen Ágost, bajor herceg, kölni érsek és választófejedelem (1724 - 1761)
- Frigyes Vilmos, von Westphalen (1763 - 1789)
- Ferenc Egon, von Fürstenberg (1789 - 1803/1825)
Hildesheim püspökei 1825-től
szerkesztés- Karl von Gruben, apostoli kormányzó (1825 - 1829)
- Godehard Joseph Osthaus (1829 - 1835)
- Franz Ferdinand Fritz (1836 - 1840)
- Jakob Joseph Wandt (1841 - 1849)
- Eduard Jakob Wedekin (1849 - 1870)
- Wilhelm Sommerwerk (1871 - 1905)
- Adolf Bertram (1906 - 1914)
- Joseph Ernst (1915 - 1928)
- Nikolaus Bares (1929 - 1934)
- Joseph Godehard Machens (1934 - 1957)
- Heinrich Maria Janssen (1957 - 1982)
- Josef Homeyer (1983 - 2004)
- Norbert Trelle (2006 - 2017)
- Heiner Wilmer (2018 - )
Szomszédos egyházmegyék
szerkesztés- Paderborni főegyházmegye (délnyugat)
- Osnabrücki egyházmegye (nyugat)
- Münsteri egyházmegye (északnyugat)
- Hamburgi főegyházmegye (észak)
- Berlini főegyházmegye (északkelet)
- Magdeburgi egyházmegye (kelet)
- Erfurti egyházmegye (délkelet)
- Fuldai egyházmegye (dél)
Jegyzetek
szerkesztés- ↑ Evangélikus vallása miatt sosem szentelték föl.