Hanza-szövetség
Ehhez a szócikkhez további forrásmegjelölések, lábjegyzetek szükségesek az ellenőrizhetőség érdekében. Emiatt nem tudjuk közvetlenül ellenőrizni, hogy a szócikkben szereplő állítások helytállóak-e. Segíts a szócikk fejlesztésében további megbízható források hozzáadásával. |
A Hanza-szövetség (németül: die Hanse) kereskedővárosok szövetsége volt a középkorban, amely Észak-Európában és a Balti-térségben működött a 13-17. században.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/86/Ausbreitung_der_Hanse_um_das_Jahr_1400-Droysens_28.jpg/350px-Ausbreitung_der_Hanse_um_das_Jahr_1400-Droysens_28.jpg)
A Hanza-szövetség
szerkesztésA Hanza-szövetség megalapozta a középkori városi kultúrát Észak-Európában és jelentést adott a mondásnak: „a városi levegő szabaddá tesz”.
A Szövetség, mely majdnem félezer évig működött, az egész balti-tengeri régióban hatással volt a gazdaságra, politikára és kultúrára. A Hanza-szövetség létrejöttének előfeltétele volt a kereskedelem és a városok fejlődése, valamint a német kereskedők előrenyomulása kelet felé a Balti-tenger partjai mentén. Az időszak szimbolikus kezdete 1159, amikor Lübeck városát, a szövetség központját, újraalapították.[1]
Eleinte a Hansa fogalom a külföldön élő kereskedők szövetségét jelentette. A 13. század végére a városok Hansái megerősödtek – kereskedővárosok komoly szövetségévé, melyek közös politikai alapelvet vallottak.
Gazdasági erejével együtt párosult politikai hatalma: tőle függött rengeteg észak-európai ország gazdasága is, így a Német Lovagrendé is. Mivel óriási pénzösszegekkel rendelkezett, nagyszámú zsoldossereget tartott fenn, s több háborúban leverte a dán királyt, de éppúgy hadat viselt a németalföldi városok és Anglia ellen is. A német lovagrend tevékenyen támogatta és védte a szövetséget, mert azt a 13. században, mikor megkezdte a kelet-balti területek bekebelezését, jelentős szubvenciót biztosított számára, részben, mert nem állt közvetlen egyházi fennhatóság alatt, mint a Kardtestvérek rendje.
Hanza-városok a mai Németország, Lengyelország, Hollandia, Oroszország, Belgium, Svédország, Norvégia, Lettország és Észtország területén voltak. A Hanza kereskedelmi régió nyugati határa London és Bruges, keleti határa Novgorod, míg északon Bergen határolta. Központi városa Lübeck, ahol a kelet-nyugati kereskedelmi útjaikon minden hajó kikötött.
A Hanza-városok képesek voltak gazdasági nyomást gyakorolni más városokra: az embargótól kezdve a közvetlen háborúig terjedt az eszköztáruk. A 14. század második felére a Hanza-szövetség korlátlan gazdasági hatalommá vált Észak-Európában. A Balti-tenger volt a Szövetség „belső tengere”.
A Hanza-kereskedők főként két, egymástól függő terület között kereskedtek. A gyáripar és kézművesség fejlett volt Flandriában és Rajna-Vesztfáliában, míg Kelet-Európa és Oroszország elegendő alapanyagot és élelmiszert biztosított. Hosszadalmas belső harc is folyt a Hanza-városok között Novgorod ellenőrzéséért, hiszen ezen a városon keresztül kereskedtek az egész Orosz Birodalommal. A Hanza-kereskedők már a 13. században állandó állomást tartottak fent közösen Novgorodban. Ezt Péter udvarának (vagy Peterhofnak) nevezték, és a kereskedők otthonait, raktárépületeit, malmot, sörfőzdét és templomot foglalt magába.
A törvény szerint minden Hanza-kereskedő évente csak egyszer utazhatott Novgorodba, és legfeljebb 1000 ezüstmárka értékben hozhatott árut magával. A 15. században a Hanza-szövetségnek sikerült megtiltani a kereskedést Oroszországgal a nem a Szövetséghez tartozó kereskedők részére.
A 14. század végén a Hanzát eredményesen zaklatták a Vitális Testvérek. Bár a kalózokat idővel sikerült legyőznie a Hanzának, de ettől kezdve egyre több nehézséggel nézett szembe a szövetség.
A novgorodi Hanza-kereskedelmi állomást 1494-ben zárták be, igazgatása átkerült három másik városhoz: Rigához, Tartuhoz és Tallinnhoz. Habár a kereskedelmi kapcsolatok Oroszországgal más útvonalakon is fejlődtek, ez az év jelöli a Hanza-szövetség hanyatlásának kezdetét. A Szövetség a 16. században gyorsan vesztett jelentőségéből, elsősorban az erősödő Anglia, Dánia, de főképpen Hollandia miatt. A nagy földrajzi felfedezések és a hajózás fejlődése lehetővé tették, hogy új kereskedelmi útvonalak alakuljanak, így már nyersanyagot és gazdaságilag fontos nemesfémet máshonnan is be lehetett szerezni. Ráadásul a hajóépítés az angoloknál, portugáloknál, hollandoknál, franciáknál és spanyoloknál rengeteget fejlődött, míg ilyen jellegű fejlesztésekbe a Hanza nem tudott kezdeni. A Német-római Birodalomnak meggyűlt a baja az Oszmán Birodalom előretörésével, ezért a nagy földrajzi felfedezésekből a németek többnyire kimaradtak.
Az utolsó Hanza-gyűlésen, 1669-ben Lübecken kívül csak öt másik város képviseltette magát (fénykorában 220 város volt a Hanza-szövetség tagja). A gyűlés után a Szövetség megszűnt. A független városállamok korszaka ezzel elkezdődött.
Hanza-városok listája
szerkesztés1559-ben a Hanza városok szövetsége négy régiót ("kört") alkotott.
Régió | Város | Állam |
---|---|---|
Vend-pomerániai | Lübeck |
Szabad birodalmi város |
Vend-pomerániai | Hamburg
|
Szabad birodalmi város |
Vend-pomerániai | Lüneburg |
Braunschweig–Lüneburgi Hercegség |
Vend-pomerániai | Wismar |
Mecklenburgi Hercegség |
Vend-pomerániai | Rostock |
Mecklenburgi Hercegség |
Vend-pomerániai | Stralsund |
Rügeni Fejedelemség |
Vend-pomerániai | Demmin |
Pomerániai Hercegség |
Vend-pomerániai | Greifswald |
Pomerániai Hercegség |
Vend-pomerániai | Anklam |
Pomerániai Hercegség |
Vend-pomerániai | Stettin (Szczecin) |
Pomerániai Hercegség |
Vend-pomerániai | Pasewalk |
Pomerániai Hercegség |
Vend-pomerániai | Kolberg (Kolobrzeg) |
Pomerániai Hercegség |
Vend-pomerániai | Rügenwalde (Darłowo) |
Pomerániai Hercegség |
Vend-pomerániai | Stolp (Słupsk) |
Pomerániai Hercegség |
Balti | Visby |
Svéd Királyság |
Balti | Stockholm |
Svéd Királyság |
Balti | Danzig (Gdańsk) |
Német Lovagrend |
Balti | Ebling (Elbląg) |
Német Lovagrend |
Balti | Thorn (Toruń) |
Német Lovagrend |
Balti | Krakkó |
Lengyel Királyság |
Balti | Breslau (Wrocław) |
Cseh Királyság |
Balti | Königsberg (Kalinyingrád) |
Német Lovagrend |
Balti | Riga |
Livónia |
Balti | Reval (Tallinn) |
Livónia |
Balti | Dorpat (Tartu) |
Livónia |
Szász | Braunschweig |
Szász Hercegség |
Szász | Bréma |
Szabad birodalmi város |
Szász | Magdeburg |
Magdeburgi Érsekség |
Szász | Goslar |
Szabad birodalmi város |
Szász | Erfurt |
Mainzi Érsekség |
Szász | Stade |
Brémai Érsekség |
Szász | Berlin |
Brandenburgi Őrgrófság |
Szász | Frankfurt |
Brandenburgi Őrgrófság |
Vesztfáliai | Köln |
Szabad birodalmi város |
Vesztfáliai | Dortmund |
Szabad birodalmi város |
Vesztfáliai | Deventer |
Utrechti Püspökség |
Vesztfáliai | Kampen |
Utrechti Püspökség |
Vesztfáliai | Groningen |
Frízföld |
Vesztfáliai | Münster |
Münsteri Püspökség |
Vesztfáliai | Osnabrück |
Osnabrücki Püspökség |
Vesztfáliai | Soest |
Szabad birodalmi város |
Lerakatok
szerkesztésA szövetség a következő helyeken rendelkezett lerakatokkal.
Város | Állam |
---|---|
Novgorod-Peterhof |
Orosz Cárság |
Bergen-Bryggen |
Norvég Királyság |
Brugge-Hansekontoor |
Flandriai Grófság |
London-Steelyard |
Angol Királyság |
Antwerpen |
Brabanti Hercegség |
Bishop's Lynn (King's Lynn) | Angol Királyság |
Ipswich |
Angol Királyság |
Malmö |
Dán Királyság |
Falsterbo |
Dán Királyság |
Kaunas |
Litván Nagyfejedelemség |
Pleskau (Pszkov) |
Orosz Cárság |
Polack |
Litván Nagyfejedelemség |
Jegyzetek
szerkesztés- ↑ A Hanza városok királynője. [2016. szeptember 13-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2016. szeptember 3.)